swot

=SWOT analiza=

Kako bismo odredili sposobnost postizanja strateških ciljeva bitnih za uvođenje e/obrazovanja u RH, analizirat ćemo stanje snaga, slabosti, prilika i opasnost u hrvatskom obrazovanju primjenom SWOT (eng. Strengths, Weaknesses, Opportunities, and Threats) analize.

SWOT analiza obuhvaća i integrira segmente neophodne u svakom strategijskom istraživanju okoline: analizu vanjske okoline i strategijskih prilika ili šansi i prijetnji za organizaciju, odnosno konkurentskog položaja organizacije i analizu organizacijskih sposobnosti, odnosno strategijskih snaga i slabosti organizacije, tj. njezine konkurentske sposobnosti.


 * SWOT analiza** je analitički okvir managementa za dobivanje relevantnih informacija organizacije o samoj sebi i okolini u kojoj djeluje sada i u budućnosti sa svrhom utvrđivanja strategijskih prilika i prijetnji u okolini i vlastitih strategijskih snaga i slabosti. Ona omogućava managementu da razvije strategiju na temelju relevantnih informacija o organizaciji i okolini. Temelji se na pretpostavci da će organizacija postići najveći strategijski uspjeh maksimiziranjem vlastitih snaga i prilika u okolini uz istodobno minimiziranje prijetnji i slabosti, odnosno najboljom upotrebom unutarnjih snaga u korištenju prilika u okolini. Bitna je pretpostavka analiza suglasja unutarnjih i vanjskih faktora, te utvrđivanje njihovih implikacija za strategiju. Zapravo, unutarnje snage i slabosti treba promatrati u kontekstu vanjskih prilika i prijetnji i obrnuto.

To može biti jako kvalitetan management, motivirano i sposobno osoblje, specifičan proizvodni ili tehnološki know-how, ekskluzivno vlasništvo patenata, jak image i reputacija, dobri distribucijski kanali, poseban marketing i jake marketinške sposobnosti, posebna organizacijska kultura i odnos prema promjenama, kvalitetni materijali i proizvodi, posebni, partnerski odnosi s dobavljačima ili kupcima, optimalna uporaba resursa, niski troškovi itd. Sve to uz mnoštvo drugih činitelja može voditi i držati organizaciju ispred konkurenata, odnosno osiguravati joj konkurentsku prednost.
 * Prednosti (engl.Strenghts)** su neke pozitivne unutarnje okolnosti i distinktivna svojstva organizacije koja joj osiguravaju ili mogu osigurati konkurentsku prednost. To je sve ono što organizacija radi posebno dobro i u čemu je bolja ili može postati bolja od konkurenta.


 * Nedostaci, slabosti (engl. Weaknesses)** su unutarnja svojstva organizacije koja smanjuju njezinu uspješnost i šanse u konkurentskoj utakmici. To mogu biti loši manageri, nedostatak vizije i okrenutost prema unutra te bavljenje aktualnim problemima, negativan odnos prema promjenama, birokratska kultura, nedostatak potrebnih znanja, kvalitetnih ljudi ili drugih resursa, zastarjela tehnologija, slab image i čitav niz drugih činitelja. Ukratko, nepostojanje svega onoga navedenog kao potencijalna prednost.


 * Mogućnosti (engl. Opportunities)** su svi oni sadašnji ili budući uvjeti i promjene u organizacijskoj okolini koje ona može iskoristiti za poboljšanje svoje uspješnosti i konkurentske prednosti sada ili/i u budućnosti. Uspješne i neuspješne organizacije ili poduzetnici razlikuju se upravo po svojoj sposobnosti uočavanja prilika u promjenama, to općenito po onom u čemu drugi vide prijetnju i opasnost. Svaka promjena nudi neke nove šanse, ali ih treba uočiti. Strah od promjena, kao uostalom svaki strah, blokira i sužava pogled. Prilike se mogu nalaziti u promjeni zakonskih uvjeta (primjerice, prema povećanju sigurnosnih, ekoloških ili standarda kvalitete), u novim tehnologijama, porastu broja potrošača specifičnih potreba, samozadovoljstvu konkurenta itd.


 * Opasnosti (engl. Threats)** su ona sadašnja ili buduća svojstva i uvjeti okoline koji imaju ili će u budućnosti imati negativan utjecaj na organizacijsku uspješnost i konkurentski položaj. To može biti jačanje sadašnjih ili ulazak novih domaćih i inozemnih konkurenata na tržište, pojava supstituta za proizvode, nepovoljna vladina politika i zakonske mjere, promjena ukusa i potreba potrošača, pojava nove tehnologije i drugo. (//Bahtijarević-Šiber, F. (1999.): Management ljudskih potencijala, Zagreb, Golden marketing)//
 * ===Snage=== # Iskustva u izradi i provođenju online nastave (CARNet, pojedini fakulteti i škole)# Obrazovanje; E-learning akademija# Sve dostupnija oprema (laptop za 1500 kn, a uskoro i za 100$)
 * 1) Jačanje upravljačke organizacijske kulture# Informacijsko komunikacijske tehnologije i prateće promjene su prodrle u sve sfere društva; u mnogim slučajevima u bitno većoj mjeri no u škole
 * 2) Potreba za promjenom u školi; zahtjevi tržišta znanja i rada su jasni jednako kao i zahtjevi studenata (digitalnih domorodaca)
 * 3) Financijska podrška iz EU
 * 4) Podrška javnosti
 * 5) Vrlo jasne/ambiciozne izjave članova Vlade- Rast potražnje za kvalitetnim stručnjacima
 * 6) Podrška CARNeta; LMS, upravljanje,
 * 7) Moćan i besplatan društveni softver
 * 8) Postojanje globalno prihvaćenog jezika obrazovanja, znanosti i privrede – engleskog jezika
 * 9) Infrastruktura || ===Slabosti===  # Nedovoljan broj obrazovanih stručnjaka# Nejasne/nedefinirane misije, vizije i strategije# Manjkava odgovornost za rezultate
 * 10) Često samo deklarativna podrška Vlade
 * 11) Loša komunikacija struke i javnosti- Inertnost sustava (akademska kultura, izostanak/slaba kontrola kvalitete)
 * 12) Prevelika važnost formalne diplome, zanemarivanje vještina i kompetencija
 * 13) Plaćanje i vrednovanje po stažu a ne po učinku i kvaliteti >> Nema kvalitetnog sustava nagrađivanja i motiviranja
 * 14) Nedostatne web stranice mnogih škola
 * 15) Nedostatak obrazovnih materijala
 * 16) Softver za upravljanje nastavom i školom se ne primjenjuje ili se slabo primjenjuje
 * 17) Nedostatan broj kompjutorskih učionica i ograničen pristup učenika u kompjutorske učionice.
 * 18) Škole i sveučilišta bez bežičnog interneta
 * 19) Oslanjanje na nastavnike i eventualno učenike pri izgradnji i održavanju ključnih servisa ||
 * ===Prilike=== # Nacionalni i internacionalni model suradnje među školama >> virtualne zajednice učenika i nastavnika# Izgradnja suvremenog i fleksibilnog nastavnog plana i programa# Integracija tehnologije u učionici# Obrazovni model baziran na rezultatima vrednovanja potreba i principima instrukcijskog dizajna
 * 1) Povezivanje privrede i škola
 * 2) Obrazovanje roditelja i njihovo intenzivnije uključivanje u razvoj djeteta
 * 3) Uključivanje lokalne zajednice u obrazovanje
 * 4) Modularni odgovor na zahtjeve programa koristeći klastere i slično.
 * 5) Mogućnost pristupa nastavi 24/7 pomoću bežičnog interneta.
 * 6) Zadovoljenje potreba privrede
 * 7) Izgradnja hrvatskog obrazovnog «branda»
 * 8) Obrazovanje kao važan izvozni proizvod
 * 9) Akumulacija znanja i stručnjaka iz područje izrade online nastavnih materija
 * 10) Pružanje obrazovanja 'udaljenim' učenicima na otocima ili planinskim dijelovima Hrvatske || ===Opasnosti===  # Toleriranje nedostatnog obrazovanja nastavnika i voditelja obrazovnih institucija# Dominacija 'digitalnih izbjeglica i voajera' u odnosu na 'digitalne pridošlice i digitalne domoroce'# Spora integracija tehnologije u učionice
 * 11) Neadekvatno uvođenje e-obrazovanja
 * 12) Nedostatna stručna i financijska podrška
 * 13) Dodatna industrijalizacija obrazovanja
 * 14) Neodgovarajući odnosi s javnošću
 * 15) Loša komunikacija s učenicima, roditeljima, loša koordinacija unutar škola,
 * 16) Toleriranje nedostatno definirane misije, vizije i strategije
 * 17) Tehnologija radi tehnologije >> - Neopravdane investicije u ‘modernu tehnologiju’ – bez adekvatnog povratka uloženih sredstava
 * 18) Fragmentacija sustava s posljedičnim povećanjem troškova razvoja sustava i održavanja opreme
 * 19) Gubitak podataka ili krađe hardvera
 * 20) Pristrane odluke donesena na osnovu neadekvatnih istraživanja
 * 21) Trajna dominacija akademske upravljačke kulture
 * 22) U potpunosti oslanjanje na uvezene nastavne materijale
 * 23) Inzistiranje na krutom i zastarjelom planu i programu ||